- 10. 2020.
Смрт заставника Марка Дијана, италијанског војника, некадашњег припадника НАТО снага на КиМ, који се годинама борио за истину о последицама осиромашеног уранијума по здравље, отворила је питање докле се стигло у Србији са истрагом о ефектима коришћења овакве муниције током агресије 1999. по здравље и животну средину.
Како „Новости“ сазнају, до краја месеца првих пет пилот тужби против чланица НАТО снага са одштетним захтевима биће поднето вишим судовима у нашој земљи.
Управо то је разлог зашто је овог викенда италијански адвокат Анђело Фјоре Тартаља дошао у Ниш да помогне српском колеги Срђану Алексићу.
Они ће финализовати тужбе против чланица Алијансе због угрожавања здравља и живота људи, и животне средине, током бомбардовања 1999. Тартаља је пред италијанским правосуђем добио више од 170 пресуда у корист војника из мировних мисија на територији бивше Југославије, који су оболели од канцера, а неки од њих и умрли.
Судови широм Италије потврдили су да постоји веза између њихових обољења и боравка на бомбардованој територији.
„Тужбе ћемо поднети у Нишу, Врању, Крагујевцу, Београду и Новом Саду“, каже Алексић за „Новости“. Тужитељи су некадашњи резервисти, официри, полицајци на дужности на КиМ и цивили. Сви су оболели од карцинома, а за време НАТО бомбардовања били су на КиМ или у Врању. Изабрали смо случајеве који су идентични онима које је колега Тартаља у Италији добио.
Уз пилот тужбе биће достављени и медицински докази да је узрочник болести осиромашени уранијум.
Тартаља је успео да докаже присуство тешких метала код оболелих, а у томе су му помогли вештачења Универзитетске клинике „Ла сапијенца“ у Риму, Института за нанотехнологије у Милану и Универзитета у Торину.
Пошто наш Закон о парничном поступку дозвољава вештачење из иностранства, у овим случајевима биће ангажовани италијански онколози који су већ вештачили за италијанске војнике. Алексић објашњава да су се определили за српско правосуђе због великих парничних трошкова у иностранству, али и зато што се страни судови могу огласити ненадлежним јер тужитељи нису њихови држављани. Ако пресуде нашег суда буду у корист оболелих, да би дошло до накнаде мораће да их признају земље чланице НАТО.
„Ми имамо заједнички усуд: грађани Србије су бомбардовани и умиру од последица тог чина, а исто важи и за италијанске војнике који су били у мисијама у иностранству, где су коришћене бомбе са осиромашеним уранијумом, као што су БиХ и КиМ. То је био разлог да са колегом Алексићем започнемо правосудну битку“, каже Тартаља.
Он додаје да ће то бити дуга битка за истину, и подсећа да је и у Италији водио борбу са институцијама, јер је до сада оболело око 8.000 италијанских војника, а преминуло око 400. У међувремену Алексић је поднео Комисији за заштиту људских права и околину УН и око 1.000 представки наших грађана. Затражено је да УН пошаљу два независна истраживача за заштиту животне средине и људских права. Одговора, међутим, још нема.
„Српска стварност“